MUHARAY UDVAR NÉPMŰVÉSZETI PROGRAMSOROZATA
Házigazda: a Muharay Elemér Népművészeti Szövetség
(Kapolcs, KávéHáz)

 „A MI FALUNK”
Az elmúlt években Szövetségünk kapolcsi programjának szlogenje, „Ismerd, műveld, élvezd”, azaz fedezd fel a népművészetet és dalolj, táncolj saját örömödre.
Ezzel a folklór közösségi, interaktív elemét hangsúlyoztuk, mely megismerve és megtanulva 
újra életünk  részévé válhat. 
Idei programunkban újabb felfedezőútra hívjuk a Művészetek Völgye látogatóit. A falut a „mi falunkat” szeretnénk bemutatni. A mai falu - a hátrányos helyzetű, esélytelen, elmaradott, munkanélküli, stb. többnyire negatív jelzőkkel ábrázolt világát – mely kulturális és társadalmi hatásában meghatározója nemcsak országunk gazdaságának, hanem mai állapotában is képes az egészséges rehabilitációra, a közösségi megújulásra. Képes arra is, hogy megfelelő támogatással, hagyományai eleméből, népművészetéből, új kulturális trendeket alakítson ki.   
Szövetségünk tagjai falusi hagyományőrző együttesek, melyek egy-egy település folklórhagyományait kutatják, tanítják, és színpadi feldolgozásokban mutatják be. Ebben az évben azonban bemutatkozásukhoz segítségül hívják mindazokat, akik a szülőfaluból indulva, gyökereiket tudatosan vállalva és képviselve, váltak országunk meghatározó szellemiségű személyiségeivé; lettek művészek, írók, zenészek, filmesek, közéleti személyiségek.
A „kötődést” szeretné bemutatni programunk, az identitásnak azt az észrevétlen megnyilvánulását kívánjuk példázni, mely nem jelszavakban nyilvánul meg, hanem a szülőföld vállalásával.
A „Völgy” 10 napján különböző példákat mutatunk be. Olyan faluk, települések, tájegységek 
példáját, melyek  az „élet” folyamán  - történelmük, sorsuk, közösségeik, hagyományaik, vallásuk és  ki tudja még milyen genetikai tényezőknek köszönhetően  - összetartó, megtartó erőt képviselnek.  Mint, ahogy minden település különbözik, minden programban más témát emelünk ki táncosaink, zenészeink segítségével. 

Július 26., péntek (nyitó)
18.-21. Zengővárkonyi Köpüfa zenekar és táncegyüttes.
(Fúvós térzene, bemutató, táncház)

Július 27., szombat
„ZENGŐ REZEK” 
A baranyai bányavidék és a Baranyában letelepült svábok sajátos hangszeres népzenei hagyományának ötvözete, az a mai is élő fúvószenekari forma, mely különböző zenei műfajú felállásban működik. A zenészeket a környék fúvós oktatásra specializálódott zeneiskolái képzik, s az itt végzett hallgatók a további képzés folyamán szakosodnak klasszikus zenei vagy jazz területén vagy válnak kiszolgálóivá a mai zenei igényeknek. Kísérnek táncegyütteseket, muzsikálnak bálokban, lakodalmakban. 
Pécsvárad településen hosszú éve hagyomány az is, hogy a különböző zenei végzettségű, de ezekből az alapiskolákból kinövő tanulók találkoznak és együtt „fújnak”.  
Ezt a közösségi zenei hagyományt és az ebből az iskolából kinövő más műfajban is sikeresen bizonyító zenei formációkat mutatja be programunk, melyben közreműködnek a környék táncosai. 

11:00-12.00	Megnyitó, bemutatkozás. A nap házigazdája: Dr. Bíró Ferenc,   
Pécsvárad polgármestere.
Vadász szignálok, jelzések, Hubertus misék – Baranya megyei 
Vadászkürt Egyesület. 
 		Elnök: Agyaki Gábor, Zenei vezető: Hock Norbert
12:00-12:45	Indulók, modern átíratok . Pécsváradi Ifjúsági Zenekar
Vezető: Wágner József
13:00-13:45	Polkák, keringők, Mecseknádasdi sváb fúvószenekar.
Vezető: Wágner József 
14:00-14:30	Csárdások, verbunkosok. Vörös rezesbanda (Komló)
Vezető: Vörös Gábor
14:30-14:45	Katona dalok.  Farkas Béla (szoprán szaxofon)
15:00-15:50	Zengávárkonyi dalok és táncok. Zengővárkonyi Táncegyüttes és asszonykórus
és a  Köpűfa zenekar 
Vezető: Mohácsi István
16:00-16:50	Pécsváradi zeneiskola jelenlegi és volt növendékeinek fúvós koncertje. 
17:00-17:40	Baranyai népdalok. Zengő -  Várad rezesbanda 
Vezető: Mohácsi István
18:00-18:30	Bartók –Béla: Három csíkmegyei népdal.   Dávid Gyula: Szonáta. 
Dockler Ferenc Oláh fantázia.
Pichler Dóra (fuvola) zongorán kisér Tapolcsányi Katalin
18:45-19:30	Modern átíratok Big Band-re. Pécsváradi Big Band
Vezető: Wágner József
19:30-20:30	„Zengő Rezek „  100 tagú rezesbanda 
Vezető: Mohácsi István   

Július 28., vasárnap
A GALGA MENTE „HÍRESVÁROSA” TURA 
“A népzene tehát a természet tüneménye” - mondta Bartók Béla, és lekapcsolta gramofonját mellyel éppen a Pest-megyei Tura község határában rögzítette az Ablakimba, ablakimba című népdalt. Gyűjtőútjai során rengeteg muzsikát hallott, de legmerészebb álmaiban sem gondolta volna, hogy a modern civilizáció milyen hatással lesz majd a népzenére. Ahogy a gramofonból száz év alatt mp3 rögzítő lett, úgy módosult a népdal fogalma is napjainkra. Turán, a Galga mente központjában a mai napig kiemelkedő hagyományőrzés folyik, melyben a közkincs átörökítése tökéletesen idomul a kor sajátosságaihoz. Több művészeti csoport anyáról-leányra, apáról-fiúra, örökíti a Galga mente gazdag népművészeti értékeit, legyen az népzene, néptánc vagy kézművesség.
A Tura-nap házigazdája a falu szülötte,  Kovács László Kossuth-díjas népművelő fia Kovács Géza lesz,  a Nemzeti Filharmonikusok Főigazgatója.

11.00-11.30	A Galábos gyerek- zenekar (a turai népzenei tagozat növendékei) köszöntője.
11.30-13.00	A Noszty fiú esete Tóth Marival – a Turai  komédiások előadásában.
Rendező: Diligens Judit
13.00-14.15	Toskó, az utolsó turai primás. Kovács László filmje.
Filmvetítés- beszélgetés.
14.30-15.30	Kórus muzsika. 
Közreműködők: a Turai Világi Kórus.
Karvezető: Kiss Anita
Magyarok Nagyasszonya Turai Templomi Kórus 
Karvezető: Tóth Péter
15.45-16.15	A Gólya Család műsora (Magyar népzene, beszélgetés)
16.30-18.00	Turai Hagyományőrző Táncegyüttes műsora és táncháza.
Együttesvezető: Szokolik Szabolcs
18.15-19.00	Zagyva Banda koncertje.
Zenekarvezető: Boda Gellért
19.00-20.30	Cimbaliband koncert.
Zenekarvezető: Unger Balázs

Kiállítás:
Bozóné Benke Terka trukkoló-hímző kiállítása és”A mi falunk”- turai életképek (fotó kiállítás).

Július 29., hétfő
BUKOVINAI SZÉKELYEK, EGY ÖSSZETARTÓ KÖZÖSSÉG 
11.00-12.00	„Emelt fővel” kiállítás megnyitója és ennek mentén történelmi bevezető
Potápi Árpád János történész, országgyűlési képviselô, a Parlament 
Nemzeti Összetartozás Bizottságának elnöke
12.00-13.00 	Ebédidőben - Savanyú leves máléval.  A bukovinai székelyek étkezése / 
előadás, könyvismertető, ételkóstoló  Csibi Krisztina – Nagy Antalné Ferencz 
Regina
13.00-14.00	Koller Mártonné, író-festőművész, beszélgetés a beilleszkedésről, vegyes 
házasságról, a hagyományokhoz való ragaszkodásról.
14.00-15.00	Lőrincz Vitus festőművész kiállításának megnyitója, Lőrincz Etel   
textiltervező iparművész ismertetôje a bukovinai szőttesek hagyományban 
betöltött szerepéről, jelentésükről
Közreműködik a Csurgó Zenekar, Cikói Népdalkör
15.00-16.00	Lőrincz Etel, Lőrincz Vitus beszélgetés a gyökerekről, a művészi 
kiteljesedésről, az önkifejezésről, a közösséghez tartozásról.
16.00-18.00	Kézműves foglalkozás gyapjúfonallal, nemezeléssel Lőrincz Etel vezetésével
16.00-17.00	Illés Albert jezsuita szerzetes a közösség lelki vezetéséről, a mindennapok 
problémáiról, a családok mai életéről, a vallás és az identitás egymást 
 erősítő szerepéről.
17. 00-18. 00	Illés Teréz, operaénekes-Bécs és Sárkány Kázmér a Magyar Állami 
Operaház magánénekese zenei  összeállítása  és  beszélgetés hármasban a 
bukovinai kötődésükről, családról, emlékekrőll
18.00-19.30	Mikor Csíkból elindultam... Előadás tánccal, zenével, énekkel, mesével .   
Radák János és Fekete Etelka néptáncpedagógusok; a kakasdi, hőgyészi, 
cikói és más falvak hagyományőrző táncosai, Fábián Éva, Falkainé Jakab Éva 
énekesek, Sebestyén István mesemondó és a Csurgó zenekar
19.30-21.00	Táncház, bukovinai tánctanítás. Radák János és Fekete Etelka
A program házigazdái: Csibi Krisztina néprajzkutató, a Bukovinai Székely
Szövetség elnöke és    Potápi Árpád János történész, országgyûlési képviselő,
Bonyhád város polgármestere.

Július 30., kedd
KRÓNIKÁSOK 
14.00-16.00	Életképek, emlékek a faluból…
Beszélgetés zenével, tánccal Szabadi Mihály Sióagárd írójával, Dr. Bathó Edit
Néprajzkutatóval Jászberényből. 
A beszélgetést vezeti: Say István
Az emlékezés akkor válhat közkinccsé, ha nemcsak az egyén egy-egy életpillanatára villant rá, hanem egy egész közösség múltjának értékeit is megvilágítja, legyen az egy etnikai csoport (a jászok) vagy egy néprajzi „szigetfalu” (Sióagárd). Ha az emlékek láncba fűzve könyvben is megjelennek, és az emlékező ráadásul míves szavú, akkor a múlt a jelenben élőknek örömet szerző szépségek tára is. 
És tanulhatunk belőle a ma számára szinte teljesen ismeretlen fogalmakról, szokásokról, elfeledett vagy agyonhallgatott történésekről, amelyek pedig ott lapulnak közösségi mélytudatunkban. Irásaikkal nemcsak ráébresztenek közös múltunkra, hanem emlékezéseik a rejtett kincs közös őrzésére és továbbadására is hívnak. A szavaikkal való ismerkedés egyben igazi játékos együttlétet kínál.

Bathó Edit, néprajzkutató Jászberény - Kik vagytok ti jászok!
Él a Mátra-hegység lábánál a Zagyva-medencében egy sajátosan erős öntudattal bíró népcsoport, amely ma is híven őrzi keletről érkezett ősei örökségét. Ők a jászok, akik mindenkor büszkék származásukra, kiváltságos történelmi múltjukra és szabadságukra. Az évszázadok sodrában ugyan magyarrá váltak, de jász mivoltukat napjainkig megtartották, s büszkén vallják magukról: Jászok vagyunk, de magyarok!
Jász identitásuk az élet minden területén érezhető, de legszembetűnőbben mégis az egyre erősödő hagyományőrzésükben ölt testet. A néptánc-, és népdalkultúra, a lovas hagyományok, az újjáéledő jász hímzés, és a reneszánszát élő jász viselet rendkívül szép példái egy öntudatos nép szülőföldszeretetének és hagyománytiszteletének.  

Szabadi Mihály, népművelő, koreográfus – Sióagárd
Faluban születtem, parasztnak nevelkedtem, a sors úgy hozta, hogy nadrágos ember lettem.
Hetven éves fejjel ébredtem rá arra, hogy egész életemet azok a tapasztalatok vezérelték,
amelyeket a hajdani falusi közösség soha ki nem mondott, senki által le nem írt, de mindenki által betartott törvényei nyomán ivódtak belém. A hajdani falusi életforma megszűntével ébredtem rá arra, hogy a munkavégzés, a magatartás, az öltözködés, a tánc, az emberek egymáshoz való viszonya összességében mennyire felmérhetetlen nagyságú érték. Újra a szülőfaluban élek, és minden igyekezetemmel azon vagyok, hogy az utóbbi fél évszázad kegyetlen változásai után megmutassam a XXI. század emberének a hajdani paraszti közösség fájdalmasan szép életének erényeit, kultúrájának értékeit. 

16.30-18.00	A Bekecs Együttes koncertje. Vezető: Vavrinecz András
18.30-20.         Táncképek.  Az országos szólótáncverseny „Fülöp Ferenc” díjas táncosainak
előadása. 
20-21.30.        Táncház

Július 31., szerda
GYEREKNAP  
Ezen a napon a Muharay udvar játszótérré alakul.
10.00-18.00 	játszhattok, dalolhattok, táncolhattok, kézművesedhettek!
Vendéglátók: Izolda és népi  játékai Szécsényből.
Az isaszegi gyerektáncosok és zenekaruk Bánszky Jutka néni vezetésével és az
Oláh család Varsányból
15.00-16.00   Kuttyomfitty Társulat Dobsa Tamás vezetésével ( Szlovákia, Ekecs)

Augusztus 1., csütörtök
10.00-12.00 A FALU KULTÚRÁJA - FÓRUM - vidékfejlesztési és közművelődési szakemberek, polgármesterek, civilszervezetek és politikusok részvételével.
Témavezetők:
1.	Koncepciók, források – V. Németh Zsolt, Halász János
2.	Falusi helyzetkép - gazdaság, környezet, lehetőségek – szakértő: Krizsán András a Magyar Nemzeti Vidéki hálózat elnökségi tagja, Ybl díjas építész
3.	Kulturális esélyegyenlőség – lehetőségek, feltételek – szakértő: Beke Márton, EMMI főosztályvezető
4.	Szellemi örökség, hungarikumok – szakértő: Csonka-Takács Eszter, 

Meghívott hozzászólók:
1.	Kanyó Judit, polgármester Varsány (Nógrád megye)
2.	Péterfi Ferenc -Közösségfejlesztők egyesületének képviselője Bp.
3.	Hoffner Tibor - Leader csoport – Kapolcs
4.	Szeder Kummer Mária  - Zalaegerszeg 
5.	Varga Albin - műv. ház ig. együttesvezető, Gencsapáti
Animátorok: Kalmár András, Küttel Dávid – Kulturpart 

13.00-21.00 	VASVÁR MEGYE  
Berzsenyi Dániel, Weöres Sándor és Szent Márton szülőföldjéről érkeznek a Völgybe. Ez a vidék országunk legkorábban polgárosodott része, de éppen korai polgárosodásuk hívta fel a figyelmet a hagyományőrzés fontosságára. Itt alakultak az ország legelső együttesei (1920-as években), melyek évtizedeken átívelő folyamatos munkájukkal nemcsak a hagyományok továbbélését biztosították, hanem faluközösségeik megtartását is. A vidék gazdag hagyományainak reprezentatív képviselője a körverbunk, melyet „Verbung Commandóban” táncoltak mulatságban, legényavatáskor, táncos verbuváláskor. Ez a terület az elmúlt évszázadok folyamán híres központja volt a magyar hangszeres tánczenének. 
A gazdag népi játék, szokás és táncanyag, felfedezésének, felgyűjtésének és közreadásának jelentős egyéniségei között elsősorban Lajtha Lászlót kell megemlítenünk, aki nemcsak a soproni  Tendli Pál és a szombathelyi Csejtei István gazdag hangszeres tánczenei anyagát adta nekünk, hanem hallatlanul pontos táncleírásaival felhívta figyelmet a terület gazdag táncanyagára.

13.00-13.45	Mesebolt Bábszínház (Szombathely) Vásártér. Rendező: Kovács Géza
14.00-17.00	„Szent Márton a néphagyományban” Szent Márton Vas megye védőszentje. 
Az ő személyéhez kapcsolódó népszokásokat dolgozza fel a látogatók Márton 
napi ismereteire számító interaktív gyerekjáték, melyre az Agóra Gyermekek  
Háza munkatársai és a Gencsapáti Hagyományőrző Táncegyüttes tagjai 
szeretettel várnak minden  érdeklődőt.
14.00-14.30   Vasi Népdalstúdió. Tanai Erzsébet és tanítványai: Bognár Szilvia, Kristály  
                       Ágnes, Tóth Eszter, Varga Diana.
14.30-15.00   Boglya Népzenei Együttes koncertje.
15.00-16.00  V. Németh Zsolt és barátai muzsikálnak, beszálgetnek. Vendég: Szarvas József,
                       a Nemzeti Színház tagja.
16.00-16.40  Bozsodi Quartett. A Gencsapátiban élő Szombathelyi Szimfónikus Zenekarban
                      játszó családtagok Lajtha László műveit szólaltatják meg.
17.00- 17.30 Rózsafa tárogató zenekar.
18.00-20.00  A Gencsapáti Hagyományőrző Táncegyüttes szólistáinak és csoportjainak
                       műsora.
20.00-22.00  Táncház.

Házigazda: V Németh Zsolt és Varga Albin

Augusztus 2., péntek
A ROMA HAGYOMÁNYOK NAPJA 
A Kárpát-medencében együtt élő népek - magyarok, szlovákok, románok, cigányok, horvátok stb. együttélésük folyamán, egymással szoros kölcsönhatásban fejlesztették ki azt az egyedülállóan sokszínű és rendkívül gazdag európai népi kultúrát, mely egyetlen nép jelenlétében nem válhatott volna ilyen gazdaggá.
A hagyomány közös gyökerei ellenére tájegységenként, népcsoportonként sajátosan egyedi vonásait fedezhetjük fel ennek a kultúrának. Roma napunk programjában ízelítőt adunk a cigány hagyományokból, játékokból, táncokból, zenékből, ételekből, viseletekből. Beszélgetünk esélyekről, együttélésről. Vendégeink lesznek táncosok, zenészek, kézművesek. Program: 

14.00–14.20 Chache Rom zenekar
Cigány Szociális és Művészeti Módszertani Bázis-Pécs

14.20-15.00 Beszélgetés a cigány gyerekirodalomról
Tonté Erzsébet képzőművész kiállításának megnyitója. Tonté Erzsébet illusztrációi gazdagítják Rézműves Melinda szerző "Cigány nyelv és irodalom 1-2 osztályos tankönyv és írásfüzet" című művét.
Moderátor: Eperjesi Tamás

15.00-16.00 Khelipeske Rom Tánccsoport és a Csillogó Szemek Tambura Zenekar. Pécs
Magyarországi cigány táncok és zenék, valamint Maros menti cigány táncok
A tambura csapat: Dél-Dunántúli cigány és horvát népzenét játszik.

16.00-17.00 Kanizsa Csillagai – cigány hagyományőrző együttes. Nagykanizsa.

17.30-18.30 Bogyiszlói Cigányzenekar koncertje. Vezetőprímás: Mihalovics Zsolt
Az Orsós Kis János vezette régi együttes előkelő helyen szerepelt mind a néprajzosok, mind a táncházmozgalom fiatal zenészeinek toplistáján. A hagyományok drasztikus szétfoszlásának időszakában néhány erdélyi zenekarral együtt az ő muzsikálásuk mentette át azt a lelkesítő zenei élményt, amely a revival mozgalom motorjaként működött. A bogyiszlói modell viszont megmutatta, hogy egy belső revival is létezhet, a falu közössége példamutató módon ápolta és tette színpadi produkcióvá a saját hagyományát, és azzal reprezentálja magát bel- és külföldön napjainkig. Ezt a törekvést viszik tovább az unokák, Mihalovics Zsolt vezetésével. (Sebő Ferenc)

19.00-20.30 Romengo Együttes
„ Az oláh cigányok zenéjének megőrzője és megújítója.”
Tagok: Lakatos Mónika énekes, Rostás „Mazsi Mihály” ének,gitár, Kovács Misi – hegedű, Lakatos “Guszti” János – kanna, ének, Balogh Tibi – cayon
20.30-          Táncház.

Augusztus 3. szombat
 „AZ IGAZ HITBEN VÉGIG MEGMARADJUNK” (Egyház zeni nap)
Azokat a dallamokat, amelyeket a vallásos közösség templomi, vagy egyéb liturgikus alkalmakon énekel, népénekeknek nevezzük. Ezek közé nem csak a templomi énekek tartoznak, hanem vallásos eredetű népszokások énekei, köszöntők egy része, vagy halottvirrasztókon énekelt halottasok is.
A népénekek többségükben nem népi alkotások. A nép számára készítették kántorok, papok, költők, és többnyire nyomtatott énekeskönyvekben és kéziratos füzetekben maradtak fent. Az énekek bekerültek a nép énektudásába, szövegük kéziratosokban, dallamuk szájhagyomány útján öröklődtek nemzedékről nemzedékre. Ezért erős dallamváltozásokon mentek keresztül, számtalan változatban maradtak fent, néha az eredetivel való összefüggést tudományos vizsgálatok tudják, igazolni.
Vikár Béla, Lajtha László, Erdélyi Zsuzsa és Kodály Zoltán óta több népzenekutató és zenetörténész ismerte fel népénekeink jelentőségét, gyűjtéseikkel, kiadványaikkal bővítették ismereteinket. Dobszay László Magyar népének című könyvének mellékleteként egy 8 kazettából álló sorozatot jelentetett meg, melyben összefüggő képet ad gyülekezeti éneklésünk kincseiről. 

10.40	Prima – népzsolozsma. Schola Academica Kocsis Csaba vezetésével.
A népzsolozsma a keresztény nép által anyanyelven végzett imaóra, melyre legalkalmasabbak a kiszsolozsmák. Ezek a nagyobb ünnepekre és a liturgikus időszakokra nyújtanak könnyen megtanulható, megfelelő imádságos anyagot.
11.00 	Évkerék Társulat – Angyalbárányok
Palóc legendamese, muzsikás dramatikus játék a jeles közönség bevonásával, báránybábok kolompolásával. A misztériumjáték során hősünk fehér ruhás öregember kezéből életet nyerhet, ha a rejtelmes nyájat követni meri a keskeny pallóhídon által...   S íme, a hídon túl kicsiny kápolnácska: kívül aranyos, bévül irgalmas. A kápolnácska előtt a bárányok a sarkuk körül megperdülnek, s no, majd meglátjátok, mivé lényegülnek...

12.00 	Kiállítás megnyitó – „Az igaz hitben végig megmaradjunk” 
Népének-kutatás az 1950-es években. A Lajtha csoport. A kiállítás a Szakrális Művészetek Hete és a Lajtha-év alkalmából 2012. szeptember 15. – 2013. február 17. között volt látható a Néprajzi Múzeumban. 
A kiállítást megnyitja Dr. Medgyesi-Schmikli Norbert történész, népének-kutató
A kiállításon elhangzik Lajtha kórusmunkájából 16–17. sz-i protestáns egyházzene a Kálvin kórus előadásában.

Kerekasztal beszélgetés – népének-kutatás
A Lajtha kiállítás kapcsán beszélgetést kezdeményezünk a közönséggel együtt a népénekgyűjtés fontosságáról, a gyűjtések kiadásáról, színpadi alkalmazásukról.
A beszélgetésben részt vesznek: 
Bódiss Tamás (egyházzenész, LFZE egyházzene tanszék)
Dobszay Ágnes (tanszékvezető LFZE egyházzene szak)
Héra Éva (a Muharay Népművészeti Szövetség és a Magyarországi Folklórfesztiválok Szövetség elnöke)
Kobzos Kiss Tamás (zenész, előadóművész, zenepedagógus)
Kocsis Csaba 
Kővári Réka (MTA BTK ZTI)
Medgyesy-Schmikli Norbert (történész, népénekgyűjtő)
Németh István (archívumvezető, népénekgyűjtő, MTA BTK ZTI)
Vakler Anna (népdalénekes, zenepedagógus, LFZE népzene tanszék)
A beszélgetést vezeti:	Pálóczy Krisztina (muzeológus, Néprajzi Múzeum)

13.40 	Sexta – népzsolozsma Schola Academica Kocsis Csaba vezetésével

14.30 	Pax et Bonum kamarakórus – 
A Pax et Bonum Kamarakórus 2008 őszén, még Protestáns Fiatalok Kamarakórusa néven alakult, Abaffy Nóra vezetésével. Az együttes javarészt a fóti Evangélikus Kántorképző Intézet Budapesten élő és tanuló lelkes, énekelni szerető hallgatóinak és tanárainak baráti társaságából áll..
2011 őszétől Opicz József egyházzenész vette át a kórus vezetését, 2012 februárjában, pedig az ökumené jegyében Pax et Bonum Kamarakórus néven újultunk meg. Műsorukon különböző felekezetek zenei csemegéiből válogattak.

Baptista fúvószenekar műsora

16.30 	Roma egyházi kórus Szendrőlád – Pászítás (többszólamú népénekek)
Szendrőládon, e megközelítően hétszáz lelkes Borsod megyei településen a pászítás kifejezést leggyakrabban zenei értelmezésben használják: a több szólamban való éneklést nevezik így. Az énekesek egy karizmatikus katolikus lelkiségi közösség tagjai, melyben cigányok és magyarok testvériségüket élik meg. A szendrőládi roma egyházi kórus vezetője, Rézműves Jenő tizenhat éve, egy betegség után ment el a cursillo-ra (a kereszténységről szóló rövid tanfolyamra), amit az Egri Egyházmegyében tartottak. Azóta járja az országot a kórussal, és tesz tanúságot Istenről ott, ahová éppen hívják. Repertoárjukban több felekezet énekeiből hallunk énekeket több szólamban.

17.30	A bagi Muharay Népi Együttes asszonyai - Mária énekek a Szent vagy Uram
daloskönyvből.

18.00	Perenye - Közös énekléssel egybekötött bemutató Perenye népének-kincséből
A vasi Perenye községben 1995–2011 között történt rendszeres népénekgyűjtés kimutatta: a Szent Ágota falujában ismert népénekdallamok közül mintegy 70 melódia az 1800 előtti, régi zenetörténeti korszakból származik, e dallamok helyi változatokban élnek. Hangversenyükön a népi gregorián tételektől (népvecsernye, lamentáció, litánia-dallamok) a barokk búcsújáró Mária-énekekig adnak ízelítőt,
belefoglalva az egyes ünnepkörökhöz (advent, karácsony, vízkereszt, nagyböjt, húsvét, úrnapja) és a máig élő halottvirrasztóhoz kötődő alkotásokat is. Több énekük szövegének forrása a helyi előénekesek által 1855 óta vezetett Perenyei kéziratos énekeskönyv. Szólót énekel: Takács Éva, az LFZE népi ének szakán diplomázott népdalénekes. 

18.30 	Vespera – népzsolozsma Schola Academica Medgyesy-Schmikli Norbert vezetésével

19.00	HolddalaNap Zenekar – Felfele énekek kertje
Istenes énekek az idő és a tér rózsaszirmairól. Felfele szalad a lélek vágya, szárnytalan rebben az ének az ég pitvarába. Napnyugaton s Napkeleten, ősidőkben s most e helyen versek s dalok indulnak útnak, hogy otthonukba hazafussanak. E felfele szaladás verseiből gyűjtöttünk egy csokorra valót egybe: egyiptomi kopt keresztény Kyrién, középkori Mária dícséreten, moldvai húsvéti éneken át saját dícséretekig válogattunk énekeket egybe. E muzsikák sokszor szívet facsaróak, sokszor pedig táncra indítóak, hiszen az Istennek való öröm minden időkben testet lelket pezsdített,táncba penderített. E versek, muzsikák sok néven szólongatják a megnevezhetetlent, de forrásuk s tengerük mindig egy…

20.0	Szvorák Katalin – a Teremtés dícsérete.
Római katolikus, görög katolikus, református, evangélikus, unitárius, baptista és zsidó énekek szólalnak meg a koncerten, egymást kiegészítve, az ökumenét és Isten dicsőségét kifejezve.
Közreműködnek: 
Andrejszki Judit – csembaló, ének
Kóródi Júlia – hegedű
Pejtsik Péter, hegedű, cselló, bőgő

21.00 Lumen Christi Gospel Kórus – Joy
A Lumen Christi gospel kórus, melyet fiatal amatőr énekesek és zenészek alkotnak, már 10 éve működik. Ők a “fekete gospel” zene hazai képviselõi, amely fekete gospelt jellegzetesen egyéni felfogásban adják elő: saját ötleteikkel gazdagítják, színesítik, így formálják a maguk képére; így alakul ki saját, egyéni zenei világuk, vezetőjük: Gergó Lajos.
Műsorukon többek között az Apácashow I-II című filmek betétdalai, illetve tradicionális afro spirituálék átiratai, valamint díjnyertes számok csendülnek fel a kortárs gospel világából. Külön csemegének számít a világhírű gospel énekes-zeneszerző, Kirk Franklin néhány dala a repertoárjukban.

augusztus 4. vasárnap
,,SZÉP ZALÁBAN SZÜLETTEM. ’’ - KAPOLCS NAPJA. 
Az idézet nem tévedés, Kapolcs 1957-ig Zala megyéhez tartozott, hagyományaiban, szokásaiban a zalai dombságra jellemző stílusjegyek dominálnak
A programokban a vendégeknek betekintést nyújtunk a népélet eseményein kívül vidékünk vonós és vokális zenei, illetve népdalkincseibe, amelyeket az érdeklődők tanítás során el is sajátíthatnak. 
Bemutatják többek között a magyar nyelvterületen egyedülálló Zenészavató szertartását 
a ,, Kakasvágást’’,  amellyel a kapolcsi zenészek beavatták soraikba a fiatal tagjaikat.
A programban Koncz Gergely és a Zala zenekarral együtt a még élő helyi cigányzenészek is muzsikálnak. A helyi zenészeket Horváth Károly, a Népművészet Ifjú mestere” mutatja be.
A Balaton-felvidék falvaiban még a mai napig is élő zöldágjárást, a vigántpetendi lányok mutatják be.
Szabó Csaba, a Népművészet Ifjú Mestere pásztor- és gyerekjátékokat tanít.
Szőke András, a vidék kitűnő ismerője, a vidék szakrális és néprajzi emlékeiről beszél.
Lesz játszóház és kézműves foglalkozás.
A nap fénypontjaként a Zala zenekar (Horváth Károly és barátai) ad élőzenés koncertet.
Majd a Litéri Szárazág és Zöldág táncegyüttes, valamint a Badacsonytördemic Néptáncegyüttes mutatkozik be bakonyi és zalai táncokkal és népszokásokkal.

Kiállítások:
-  Néprajzi és fotógyűjtemény Kapolcs kincseiből (Szabó Csaba gyűjteménye)
-,,Zala értékei” című fotókiállítás (Horváth Károly kiállítása)
-  Képkiállítás a Bakonyi betyárvilágról.

Budapest, 2013. június 19.